Ezzel az azonosítóval hivatkozhat erre a dokumentumra forrásmegjelölésben vagy hiperhivatkozás esetén:
https://dspace.kmf.uz.ua/jspui/handle/123456789/3727
Cím: | Az orosz-ukrán háború okozta családegyesítő utazások vizsgálata kárpátaljai lakosok körében |
Egyéb cím: | Дослідження поїздок мешканців Закарпаття для возз'єднання родин, спричинених російсько-українською війною Investigation of family reunification trips caused by the Russian-Ukrainian war among residents of Transcarpathia |
Szerző(k): | Sass Enikő Шаш Еники Kovács Katalin Farkas Tiffany Anasztázia |
Kulcsszavak: | orosz-ukrán háború;családegyesítő utazás;Kárpátalja |
Kiadás dátuma: | 2024 |
Kiadó: | II. RFKMF |
Típus: | dc.type.extendedAbstract |
Hivatkozás: | In Csernicskó István et al. (szerk. biz.): Digitális gazdaság és fenntartható fejlődés: a pénzügy, számvitel, menedzsment, valamint társadalom- és viselkedéstudomány legújabb trendjei. II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola által a "Rákóczi-napok" alkalmából rendezett IV. Nemzetközi Gazdaságtudományi Konferencia tudományos anyagai (Beregszász, 2024. március 26-27.). Beregszász, II. RFKMF, 2024. pp. 450-453. |
Absztrakt: | Mielőtt Ukrajna turizmusipara felépülhetett volna a covid-19 által erősen sújtott világjárványból, 2022 február 24-én Oroszország véres katonai inváziót indított az ország területén (Sass et al. 2023; Neelu & Kumar 2023). A háborús agresszió előzményei azonban 2014-re vezethető vissza, amikor is kezdetét vette a kelet-ukrajnai fegyveres konfliktus, valamint Oroszország annektálta a Krím félszigetet (Gyuricza 2017; Sass 2020). Mivel ekkor még nem az egész országra kiterjed háborúról volt szó, az idő múlásával azt lehetett feltételezni, hogy egy újabb befagyott konfliktusövezet alakult ki a világon. 2022-re azonban eszkalálódott a konfliktus és napjainkra egy világszerte ismert háborúvá alakult. Az események tükrében láthatjuk, hogy Ukrajna egyik krízisből a másikba zuhant az elmúlt tíz évben. Az orosz-ukrán háború politikai, gazdasági, társadalmi és demográfiai szinten is hatással van nem csak Ukrajnára, a vele szomszédos országokra, hanem egész Európára és közvetve szinte az egész világra. Molnár D. és szerzőtársai (2023) szerint a harcok kezdetével az érintett területekről jelentős számú civil menekült biztonságosabb, főként nyugat-ukrajnai területekre. A menekülők jelentős része viszont továbbment Lengyelország, Magyarország, Románia és Szlovákia irányába. A menekültáradat azonban nem csak a harcok sújtotta területekről, hanem szinte az ország összes megyéjéből megindult. |
URI: | https://dspace.kmf.uz.ua/jspui/handle/123456789/3727 |
ISBN: | 978-617-8276-91-1 |
metadata.dc.rights.uri: | http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/3.0/us/ |
Ebben a gyűjteményben: | Digitális gazdaság és fenntartható fejlődés: a pénzügy, számvitel, menedzsment, valamint társadalom- és viselkedéstudomány legújabb trendjei Sass Enikő |
Fájlok a dokumentumban:
Fájl | Leírás | Méret | Formátum | |
---|---|---|---|---|
Sass_E_Kovacs_K_Farkas_T_A_Az_orosz_ukran_haboru_okozta_2024.pdf | In Csernicskó István et al. (szerk. biz.): Digitális gazdaság és fenntartható fejlődés: a pénzügy, számvitel, menedzsment, valamint társadalom- és viselkedéstudomány legújabb trendjei. II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola által a "Rákóczi-napok" alkalmából rendezett IV. Nemzetközi Gazdaságtudományi Konferencia tudományos anyagai (Beregszász, 2024. március 26-27.). Beregszász, II. RFKMF, 2024. pp. 450-453. | 1.61 MB | Adobe PDF | Megtekintés/Megnyitás |
This item is licensed under a Creative Commons License